Pracovní skupina Krajského úřadu Libereckého kraje k novému správnímu řádu

Metodické stanovisko č. 36

Může zmocněnec – fyzická a právnická osoba udělit plnou moc jiné osobě, aby místo něho za účastníka jednala, a za jakých podmínek?
 
Podle § 33 odst. 1 správního řádu si účastník řízení může zvolit zmocněnce. V téže věci může mít současně pouze jednoho zmocněnce. Podle § 33 odst. 3 správního řádu může takto zvolený zmocněnec udělit plnou moc jiné osobě, aby místo něho za účastníka jednala, jen je-li to v plné moci účastníkem výslovně dovoleno, že tak může učinit, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak. 
Nový občanský zákoník (NOZ) není ve vztahu ke správnímu řádu v postavení zvláštního zákona a proto nelze jeho ustanovení o dalším zplnomocňování ve správním řízení použít. K tomuto postupu – zastoupení další osobě (právnické nebo fyzické) by musel mít zmocněnec – právnická nebo fyzická osoba toto výslovně dovoleno od účastníka řízení v plné moci.

Podle § 33 odst. 1 správního řádu si účastník řízení může zvolit zmocněnce. Zmocnění k zastoupení se prokazuje plnou mocí. V téže věci může mít účastník současně pouze jednoho zmocněnce.
Podle § 33 odst. 3 správního řádu může takto zvolený zmocněnec udělit – delegovat tuto plnou moc na jinou osobu, aby místo něho za účastníka jednala, JEN je-li v plné moci účastníkem řízení výslovně dovoleno, že tak může zmocněnec učinit, pokud ZVLÁŠTNÍ zákon nestanoví jinak. Obecně tudíž platí, že bez výslovného souhlasu účastníka v plné moci nemůže zmocněnec tuto plnou moc – zastupování účastníka v řízení někomu třetímu postoupit. Postavení zvláštního zákona, který upravuje vůči tomuto obecnému ve správním řádu stanovenému postupu postup zvláštní a odlišný, je nesporně např. zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii, kde se výslovně stanoví, že se advokát v rámci svého pověření může nechat zastoupit jiným advokátem nebo koncipientem, a souhlas v plné moci k tomuto postupu od zmocnitele – účastníka řízení tudíž nepotřebuje. Obdobně to platí např. i podle zákona č. 523/1992 Sb., o daňovém poradenství. 
NOZ  není ve vztahu ke správnímu řádu v postavení zvláštního zákona a proto nelze jeho ustanovení o dalším zplnomocňování ve správním řízení použít. K tomuto postupu – zastoupení další osobě (právnické nebo fyzické) by musel mít zmocněnec – právnická nebo fyzická osoba toto výslovně dovoleno od účastníka řízení v plné moci.
Něco úplně jiného je však jednání za právnickou osobu v postavení zmocněnce na základě udělené plné moci, za kterou jedná nejen její statutární orgán, ale podle § 443 NOZ je k výkonu zastoupení oprávněna i osoba (zaměstnanec této právnické osoby), kterou statutární orgán určí (písemným pověřením nebo plnou mocí). Tyto osoby tudíž za právnickou osobu (zmocněnce) mohou fakticky realizovat konkrétní úkony v příslušném správním řízení

JUDr. Jiří Němec, v. r.
vedoucí pracovní skupiny

Poznámka: Toto metodické stanovisko bylo vydáno v roce 2008 a upraveno, aktualizováno dle NOZ v únoru 2016.